![Talpon maradó vajdasági magyarság](https://hetnap.rs/files/articles/3/0/3/48303/_thumb/48303-48127-img-20240529-120253-big-jpg-home_jpg.jpg )
A június 2-ai önkormányzati választás utáni napokban sorra jelentek meg a voksolásról szóló elemzések annak ellenére, hogy a végleges eredményeket akkor még sok helyen nem is közölték. A vonatkozó törvény szerint ennek az urnazárást követő 96 órán belül kell megtörténnie, ha nincs óvás, de szinte senki nem várta ki ezt az időpontot, és máris véglegesnek nyilvánította az előzetes eredményeket.
Ezt persze nem muszáj kivárni, hiszen a pártok a legtöbbször már a választás éjszakáján bejelentik győzelmüket (vagy elismerik vereségüket), most viszont kiderült, nem biztos, hogy előre kellett volna inni a medve bőrére, például Nišben. Ez az írás nem fog kiterjedten foglalkozni a dél-szerbiai városban történtekkel, legyen elég annyi, hogy első körben mind a Szerb Haladó Párt, mind az ellenzék a saját győzelmét jelentette be, majd választási csalásról beszéltek, végül a vita az SZHP javára dőlt el.
Voltak kérdések egyes belgrádi községekben is, de a nagyobb vihart az okozta, hogy a decemberihez képest most jelentősen alulteljesítő baloldali ellenzék, mely egyébként az utóbbi fél évben darabjaira is hullott, végül úgy döntött, nem vesz részt a városi képviselő-testület munkájában. Vagyis a Savo Manojlović vezette Mozdulj, változtass! nevű lista képviselői ugyan átveszik megbízásukat, ám utána kivonulnak a testületből. Persze majd meglátjuk, hogy mindez hogyan zajlik akkor, amikor megalakul a belgrádi vkt, ahová egyébként a Vajdasági Magyar Szövetség egy politikusa, Nebojša Marjanović is bejutott a haladók listáján. A 110 tagú testületben az SZHP listájának 64 hely jutott.
A Szerb Haladó Párt tehát végül négy település — Topolya, Magyarkanizsa, Zenta és Tutin — kivételével mindenhol győzni tudott, ezeken a településeken pedig a győztessel koalícióban fogja irányítani a helyi ügyeket.
Fotó: Kartali Róbert
Vajdaság 23 önkormányzata
Érdekesebb azonban számunkra Vajdaság, ahol a Vajdasági Magyar Szövetség 23 önkormányzatban indult önállóan, és ezek közül 3 helyen — Topolyán, Magyarkanizsán és Zentán — győzni is tudott, míg a többi 20 településen a második helyen végzett a Szerb Haladó Párt koalíciós listája után.
Dr. Pásztor Bálint, a VMSZ elnöke a Pannon RTV Közügyek című műsorában közölte, a voksolás előtt kitűzött célt tudták teljesíteni, megőrizték azokat a polgármesteri helyeket, amelyekkel korábban is rendelkeztek.
— Mindenhol, minden önkormányzatban, ahogy a választások kiírását megelőzően is mondtuk, a koalíciót folytatni fogjuk, tehát a Szerb Haladó Párttal koalícióban fogunk működni, hiszen valahol ez a mi kárunkra történik, valahol pedig a mi javunkra, például a szórványközösségekben. Mi a teljes képet nézzük, az összvajdasági magyarságot, éppen ezért annak ellenére, hogy abszolút többségünk van, Topolyán is, és Magyarkanizsán is koalíciós városvezetés lesz, de ahogy mondtuk a kampányban is, nem mindegy, hogy mely párt tölti be a polgármesteri tisztséget, és egyértelmű az, hogy Magyarkanizsán, illetve Topolyán VMSZ-es maradt a polgármester. Testületi döntést még nem hoztunk, de én azt gondolom, hogy teljes mértékben nyilvánvaló, hiszen elmondtuk a kampány során is azt, hogy a jelenlegi polgármesterek fognak a tisztségükben maradni, az összes többi tisztségről pedig majd zajlanak a tárgyalások a következő hetekben — fogalmazott a pártelnök, aki hozzátette, Zentán is a listavezető, vagyis Burány Hajnalka kellene, hogy betöltse a polgármesteri tisztséget a következő négy évben.
Kezdjük tehát ezekkel a településekkel. Zentán éppen csak egy kicsivel maradt le a VMSZ arról, hogy abszolút többsége legyen. A 29 tagú zentai községi képviselőtestületben eddig 13, a következő négy évben 14 képviselője lesz a legnagyobb délvidéki magyar pártnak. Topolyán az elmúlt időszakhoz hasonlóan a következő négy évben is 19 képviselője lesz a pártnak, ez a 35 tagú testületben abszolút többség. Hasonló a helyzet Magyarkanizsán is, ahol a 29 képviselői helyből most 19 jutott a VMSZ-nek, vagyis 1-gyel kevesebb, mint 2020-ban, viszont ez az abszolút többséghez még mindig elég.
A többi helyen második lett a Vajdasági Magyar Szövetség, de azért nézzük meg ezeket is. Óbecsén például a 36 tagú kkt-ben az eddigi 11 helyett 9 képviselője lesz, míg Adán ugyanilyen mandátumcsökkenés történt, a 29 tagú testületbe az eddigi 11 helyett 9 VMSZ-tag került be. Törökkanizsán 2020 és 2024 között a Vajdasági Magyar Szövetségnek 10 képviselője ült a 31 tagú kkt-ben, és ez a következő négy évben is így lesz, míg Csókán négy évvel ezelőtt a 25-ből 9 helyet szerzett a VMSZ, a következő négy évben viszont 1-gyel kevesebb magyar politikus tevékenykedik majd a településen képviselőként. Kishegyesen 2020-ban nagyon kiegyenlített volt a helyzet a VMSZ és az SZHP között, mindkét pártnak 12 mandátuma volt, ám a polgármester a haladók közül került ki, mert ők szereztek több szavazatot. Ezúttal nem lesz mandátumegyenlőség, a VMSZ 11, az SZHP 13 tagot delegálhat a kkt-be.
Újvidéken az eddigi 2 helyett 1 VMSZ-es képviselő lesz, Törökbecsén, Kevevárán és Nagybecskereken a 3 helyett 2, Nagykikindán, Apatinban, Magyarcsernyén és Szenttamáson 2 helye maradt a Vajdasági Magyar Szövetségnek, Temerinben 6 helyett 5, Zomborban 5 helyett 4 VMSZ-es politikus ülhet be a vkt-be, Begaszentgyörgyön 3 helyett 4 képviselői helyet szerzett a VMSZ, Pancsován, Antalfalván és Zichyfalván pedig 1 képviselője maradt a pártnak, azzal, hogy Zichyfalván korábban az SZHP listáján került be Pintér Anna-Mária, most pedig az önállóan induló VMSZ-listán.
Szabadkán a 67 képviselői helyből ezúttal 19 lesz a VMSZ-é a korábbi 22 helyett. 2020-ban a VMSZ 17 131 szavazatot szerzett, most pedig 13 779-et. Ez jelentős csökkenésnek számít, de mindannyian emlékszünk rá — és dr. Pásztor Bálint is közzétette a Facebookon —, 2020 rendkívüli év volt. A koronavírus-járvány mindannyiunk életét felborította, minden bezárt, a külföldön dolgozók többségének ezért jobban megérte hazajönni, de amúgy is lehet, hogy hazajöttek volna sokan a pünkösdi ünnepek miatt, emellett pedig az ellenzék bojkottálta a voksolást. Ez volt az a választás, amelyről valaki azt mondta, az SZHP „szétnyerte” magát. A 250 parlamenti helyből 188 lett a haladóké, vagyis úgy lett kétharmaduk, hogy nem is törekedtek erre. És ebből a szempontból nézve a VMSZ is „szétnyerte” magát, hiszen soha annyi képviselőt nem tudott a köztársasági parlamentbe — és számos helyi képviselő-testületbe — delegálni. Emellett nem feledkezhetünk meg az elvándorlásról, a lassú fogyásról, a „kihalásról” sem, hiszen a vajdasági magyarság korfája eléggé szomorú képet mutat.
A VMSZ elnöke a június 2-ai urnazárás után tartott sajtótájékoztatón Szabadkáról szólva úgy fogalmazott: a VMSZ továbbra is a második számú politikai erő a városban, ahogy 2008 óta mindig is volt. „Utoljára húsz évvel ezelőtt tudtunk itt nyerni, 2004-ben” — tette hozzá. A VMSZ elnöke nem mondta, de a 2023. december 17-ei parlamenti választás alkalmával Szabadkán 13 231-en szavaztak rájuk, vagyis az önkormányzati választáson körülbelül ötszáz szavazattal többet szereztek.
A VMSZ elnöke a Facebookon azt írta, pártja összesen 57 547 szavazatot kapott azokban az önkormányzatokban, ahol önállóan indult. Ez a szám ugyan 2020-ban 68 324 volt, négy évvel korábban azonban sokkal alacsonyabb, pusztán 43 286, 2012-ben pedig 53 189. Eszerint tizenkét évvel ezelőtt erős volt a VMSZ, aztán nagyon meggyengült, majd visszaerősödött, hogy most újra gyengébben teljesítsen? Lehet, hogy így van, lehet, hogy a Vajdasági Magyar Szövetség teljesít máshogyan. De az is lehet, hogy a szavazópolgárok nem mindig ugyanúgy voksolnak, és a szavazási tendencia hullámzik. Az utóbbi évtizedeket figyelembe véve láthatjuk, hogy a Demokrata Párt a 2000-es demokratikus fordulat, majd Zoran Đinđić miniszterelnök meggyilkolása után folyamatosan erősödött, és egyre többen szavaztak rá, egészen 2012-ig, amikor akkorát esett a támogatottsága, mint — ahogy mondani szokták — az ólajtó. Az utóbbi tizenkét évben ugyanennek a tendenciának az eleje figyelhető meg a Szerb Haladó Párt esetében, vagyis folyamatosan nő a támogatottsága, illetve a szavazóinak a száma. A VMSZ viszont ilyen szempontból stabil számokat hoz, néha egy kicsivel többen, néha egy kicsivel kevesebben szavaznak rá, de úgy látszik, ez mindig elegendő a fennmaradáshoz, majd a megújuláshoz.
Nagyon úgy tűnik tehát, hogy pontosan fogalmazott Pásztor Bálint, amikor a választás éjszakáján azt mondta: „Talpon maradt a Vajdasági Magyar Szövetség, talpon maradt politikai értelemben a vajdasági magyar közösség is.”